jdi na vlastní test/obsah stránky
planetárnímimoplanetárnímlhovinovýplanetkový
planetární
mimoplanetární
mlhovinový
planetkový
Jarní rovnodennost nastává 20. až 21. března.Precese a nutace má za následek změny poloh světových pólů.Slunce má diferenciální rotaci kolem své osy - na rovníku trvá rotace 36 dní, na pólech 25.Měsíc má vázanou rotaci, tedy kolem své osy se otočí za stejnou dobu jako kolem Slunce
Jarní rovnodennost nastává 20. až 21. března.
Precese a nutace má za následek změny poloh světových pólů.
Slunce má diferenciální rotaci kolem své osy - na rovníku trvá rotace 36 dní, na pólech 25.
Měsíc má vázanou rotaci, tedy kolem své osy se otočí za stejnou dobu jako kolem Slunce
při ochlazování teplých plynů ve fotosféřepři přeměně vodíku na héliumvznikají periodicky v období 11, 90 nebo 600 letpři magnetickém působení ve Slunci, tedy v místech slunečních skvrn
při ochlazování teplých plynů ve fotosféře
při přeměně vodíku na hélium
vznikají periodicky v období 11, 90 nebo 600 let
při magnetickém působení ve Slunci, tedy v místech slunečních skvrn
atmosféra je tvořena z cca 90% vodíkemje pátou planetou od vzdálenosti od Slunceje největšímá tzv. Galileovy měsíce, z nichž největší je Titan
atmosféra je tvořena z cca 90% vodíkem
je pátou planetou od vzdálenosti od Slunce
je největší
má tzv. Galileovy měsíce, z nichž největší je Titan
strmými levými břehy řek, které tečou ze severu na jih, na severní polokoulislapovými jevystřídáním dne a nocístrmými pravými břehy řek, které tečou ze severu na jih, na severní polokouli
strmými levými břehy řek, které tečou ze severu na jih, na severní polokouli
slapovými jevy
střídáním dne a nocí
strmými pravými břehy řek, které tečou ze severu na jih, na severní polokouli
MerkurVenušeNeptunMars
Merkur
Venuše
Neptun
Mars
střídání dne a nocizdánlivý pohyb nebeské sférystřídání ročních obdobíslapové jevy
střídání dne a noci
zdánlivý pohyb nebeské sféry
střídání ročních období
slapové jevy
Po zapálení termojaderných reakcí Slunce započal vznik planet SS.Granulace a sluneční skvrny lze nejlépe pozorovat v chronosféře Slunce.Značná část planetek a komet ve SS vznikla až po zapálení termojaderných reakcí Slunce.Energetickým zdrojem Slunce je konvektivní zóna.
Po zapálení termojaderných reakcí Slunce započal vznik planet SS.
Granulace a sluneční skvrny lze nejlépe pozorovat v chronosféře Slunce.
Značná část planetek a komet ve SS vznikla až po zapálení termojaderných reakcí Slunce.
Energetickým zdrojem Slunce je konvektivní zóna.
Kuiperův pás se nachází za drahou Neptuna.Meteorit je neshořelá část meteoroidu, která dopadla na zemský povrch.Kometa se skládá z jádra, kómy, ohonu a héliového oblaku.Hlavní pás asteroidů (čili planetek) se nachází mezi drahami Marsu a Jupitera.
Kuiperův pás se nachází za drahou Neptuna.
Meteorit je neshořelá část meteoroidu, která dopadla na zemský povrch.
Kometa se skládá z jádra, kómy, ohonu a héliového oblaku.
Hlavní pás asteroidů (čili planetek) se nachází mezi drahami Marsu a Jupitera.
veškeré přirozené družice planet Sluneční soustavysouhrnné označení pro planetky (vč. trpasličích planet) a kometymeziplanetární prach, ze kterého vznikly prstence obřích planetpředchůdci planet - malá tělesa z hornin, zmrzlé vody a plynu
veškeré přirozené družice planet Sluneční soustavy
souhrnné označení pro planetky (vč. trpasličích planet) a komety
meziplanetární prach, ze kterého vznikly prstence obřích planet
předchůdci planet - malá tělesa z hornin, zmrzlé vody a plynu
v 16. stoletíve 14. stoletív 18. stoletíve 12. století
v 16. století
ve 14. století
v 18. století
ve 12. století
jdi nahoru, na obsah
Evropa (431)Amerika (104)Asie (65)Afrika (66)Austrálie a Oceánie (19)ČR (315)Hlavní města (91)Geografie (496)
Uživatelské jméno
Heslo